Riksbanken meddelar efter sitt första möte 2024 att styrräntan lämnas oförändrad-
-på 4 %. Vi är nu nära inflationsmålet, men får vi se en räntesänkning?
Och kommer vi ner till räntenivåerna från 2022?
Vi tar tempen på bostadsmarknaden och får tips på hur man kommer igång med barnspar.
Välkomna till Bolånekollen.
Som vanligt är vår chefsstrateg Claes Måhlén på plats och vi kör igång direkt.
Riksbanken har gett besked om att styrräntan lämnas oförändrad på 4 %.
-Vilken är din första spontana tanke om det? -Det var förväntat.
På senaste mötet i november hade man en viss sannolikhet för ännu en räntehöjning.
Redan före mötet kommunicerade man att det inte var aktuellt.
Så 4 % oförändrad ränta var i linje med förväntningarna.
I december var inflationen 2,3 %-
-inte långt från deras mål.
Hur nära måste vi komma målet innan vi får en sänkning?
Siffran ser bättre ut än den är. Energi håller nere inflationen rätt mycket-
-i decembersiffran. Ta man bort den ligger inflationen betydligt högre. Men trenden-
-går åt rätt håll. Inflationen faller, så på så vis ser det rätt bra ut.
I kommunikationen den här gången sa de också att en sänkning kanske kommer-
-redan före sommaren.
De formulerade det inte så, de sa: "En räntesänkning kan inte uteslutas"-
-"under första halvåret." De har möten i mars, maj och juni, tre möjliga möten.
Men att de signalerade att den kan komma så tidigt var lite överraskande.
Det sägs att en viss taktik ligger bakom deras kommunikation med prognoser.
Gäller det även det här?
Ja. Marknaden har diskonterat rätt mycket räntesänkningar i år. Fler än fem sänkningar-
-på 25 punkter vardera: 0,25 procentenheter.
Riksbanken vet ju det, så de ger marknaden lite rätt, men inte fullt ut.
Du var inne på elpriserna. Hur det såg ut i början av 2023-
-när elpriserna tryckte upp inflationen mycket... Om vi jämför 2023 med 2024-
-hur ser prognoserna ut?
Det är frågan. Riksbanken säger att det fortfarande är viktigt att inflationen-
-fortsätter att falla tydligt. Kanske oroar de sig mindre för elpriserna-
-än för vad företag gör i ekonomin i övrigt. Inte minst nu i början av året-
-höjer företag ofta priser. Hur mycket och hur många företag som höjer blir avgörande.
Inflationssiffrorna i början av året blir väldigt viktiga.
Finns det nåt annat som kan hindra att inflationen sjunker?
Ja, kronan påverkar inhemsk inflation mer än många andra länders valutor.
Många av våra varor importeras. Försvagas kronan igen-
-behöver Riksbanken ta hänsyn till det, eftersom inflationen påverkas.
De sa också att de kommer att ta hänsyn till det, så det påverkar penningpolitiken.
Riksbankens prognos, vad tror marknaden och vad tror ni... Vilka är skillnaderna?
Bilden jag har med visar Riksbanken prognos från november-
-som är överspelad nu.
De har sagt att räntesänkningar kommer tidigare än de signalerade i november.
Marknaden tror att det sänks redan under våren och mer än 1 procentenhet i år.
Vi tar fasta på Riksbankens ord. De vill gå fram med försiktighet.
De börjar nog sänka i juni, 0,25 procentenheter-
-och sen ytterligare två gånger i år och fortsätter sänka under 2025.
Marknaden tror att väldigt mycket sker i år och lite mindre 2025. Vi tror på mindre i år-
-och mer 2025 när tryggheten i den lägre inflationen är större.
Och hur marknaden prisar in räntorna påverkar ofta de länge löptiderna för bolån.
Redan har de börjat sjunka lite. Fortsätter det och när förändras den rörliga räntan?
Precis. Förväntningarna på den rörliga räntan styr de bundna boräntorna, lite förenklat.
De rörliga, tremånadersräntorna, följer istället Riksbanken. När Riksbanken sänker-
-är det naturligt att rörliga boräntor faller.
Vi tror att det sker på junimötet, som sagt, och sen gradvis under året.
Och mer 2025. Så har marknaden rätt sker det lite mer i år med den rörliga boräntan.
Har vi rätt sker det lite mindre i år, men mer 2025.
Kommer vi ner till samma boräntenivåer som 2022?
Tyvärr för den som sitter med bolån, sker det nog inte.
Den nivån på Riksbankens ränta och övriga räntor kommer vi inte att se.
En nyhet från Riksbanken i år är att mötena blir fler än ifjol.
Från fem möten till åtta. Varför gör man så och vilken innebörd har det?
På så sätt kan man fatta fler penning- politiska beslut under året och agera mer-
-som andra centralbanker som har typiskt åtta möten per år. Det har man velat göra här.
I övrigt innebär det att deras prognoser nu bara kommer vid vartannat möte.
Men för de flesta blir det ingen större förändring.
Och det vi har talat om nu påverkar förstås också bostadsmarknaden-
-och strax berättar du mer om det.
Nu talar vi om bostadsmarknaden som inte är lätt att komma in på-
-och att många förstås vill hjälpa sina barn med en insats till första bostaden.
Här kommer några tips om vad man ska tänka på och hur man kommer igång.
Vad är bäst: spara i barnets namn eller sitt eget?
Behovet styr. Sparar du i ditt eget namn tillhör pengarna dig, juridiskt sett.
Du har full kontroll och bestämmer över när och hur pengarna betalas ut.
Men pengarna är då inte märkta till barnet ifall du går bort i förtid.
Sparar du däremot i barnets namn bestämmer förmyndarna över pengarna-
-till barnets 18-årsdag. Därefter bestämmer barnet.
Vill du att pengarna betalas ut till barnet vid en viss ålder kan du öronmärka dem-
-genom att teckna en kapitalförsäkring.
Barnspar är oftast långsiktigt, därför rekommenderar vi att spara i fonder-
-och inte på ett vanligt sparkonto.
Eftersom sparandet är rätt långsiktigt kan man också ta lite högre risk.
De flesta fondsparar i ett Investeringssparkonto, ISK-
-antingen i sitt eget eller barnets namn.
Månadssparande är att föredra. Du sprider risken över tid när du köper fondandelar-
-både i upp- och nedgång.
Tre tips. 1) Spara tidigt och regelbundet.
2) Även ett litet belopp gör stor skillnad och blir en bra insats för ett framtida hem.
3) Ju längre sparhorisont, desto högre risk kan du ta.
Ett sista tips är att gå in i barnsparguiden i appen och läsa mer-
-för att komma igång med ditt sparande.
Claes, om man är i startgroparna och ska in på bostadsmarknaden:
Hur ser den ut nu och 2024?
Vi har haft ett fall från toppen under pandemin.
Men på sistone har bopriserna varit relativt oförändrade.
Vi räknar med att bopriserna börjar stiga så smått under de närmaste åren.
Men inte lika snabbt som inkomsterna stiger, den generella trenden över tid.
Före och under pandemin var det ännu mer än så.
Bopriserna normaliseras gradvis, det tar lite tid innan de börjar stiga i den takten.
Nyproduktion har stått helt stilla på sistone. Kommer den att komma ikapp nu?
Sjunker räntorna underlättar det byggandet. Men den sektorn rör sig rätt långsamt.
Vi tror inte att aktivitet eller byggande faller mer, men att de stiger gradvis-
-under de närmaste åren.
Avgifter och hyror har stigit under tidigare år. Hur ser det ut där?
I år blir hyresökningarna stora.
Det har meddelats. Exakt hur stora vet vi inte, men större än vi är vana vid.
Avgifterna stiger troligen också rätt mycket.
Men kanske smetar föreningarna ut det över ett antal år-
-snarare än att ta allt på en gång.
Tack så mycket för den här gången, Claes.
Och tack alla tittare. Hoppas att vi ses nästa gång.
Och glöm inte att prenumerera på Bolånekollen. Ha det så bra.